Компютри
Харесвам ги още от времето, когато можех да си позволя да имам собствен
във времето, което е началото на съвременната компютърна ера
осемдесетте години на двадесети век.
Притежавал съм голямо количество разнообразни видове компютри
и съм изразявал публично предпочитания към определени видове.
Но напоследък съм повлиян, както и много други хора, от цялата тази работа със свободния софтуер.
Съществува голяма неяснота какво означава това,
и бих искал да помогна като я разясня,
защото тази година е празнична
и искам да помогна на всички ни да я отпразнуваме,
и да очакваме с нетърпение бъдещето на свободния софтуер.
Ако имате
водопроводна инсталация у дома си,
има вероятност да не сте наясно с нея,
но пък може да имате приятели, които са
и биха могли да предложат да преместите някоя тръба тук, спирателен кран там
или пък разпределителен кран някъде другаде.
Няма да нарушите закона, ако го направите нали?
Това е вашата къща и притежавате водопроводната инсталация.
Не може да направите същото с компютъра си.
На практика не можете да променяте операционната си система,
и разбира се не може да споделите идеите, които имате относно операционната си система с други хора,
защото Епъл и Майкрософт, които разпространяват двете най-популярни операционни системи
са категорични по този въпрос, твърдейки, че това е тяхна собственост
и никой друг освен тях не може да прави това.
Това може да ви се струва напълно нормално:
„Защо пък да не е тяхна собственост?“
А защо да не можете да правите това, което ви харесва наистина?
А защо общността да не може да променя, подобрява и споделя?
Върху тези принципи се гради науката, все пак...
Всички знания са свободни,
и всички знания се споделят в науката.
Ако не е така, просто не е наука,
ами вид тирания.
По този начин е започнало всичко.
Един човек на име Ричард Столман
преди двадесет и пет години, около същия ден, решил
да напише нова операционна система от нищото.
Нарекъл я GNU, което идва от „GNU is Not Unix (GNU не е Юникс)“,
защото не е Юникс,
прилича на Юникс в много отношения,
но всяка съставна част, всеки модул, всеки малък отрязък от програмния код
(при това огромно количество код, защото е предназначен за множество платформи)
се поддържа и разпространява от общността, от програмисти „някъде там“,
които са добре дошли в общността на GNU, да допринесат в подобряването на софтуера.
Всяко „дистро“, както ги наричат, всяка дистрибуция на GNU
е изпитана, доработена, подобрена
от хора, чийто единствен интерес е създаването на съвършената операционна система,
която да може да се използва на всяка съществуваща платформа и от колкото се може повече потребители.
Дошло време, когато ядрото, което е най-важната част на операционната система, трябвало да се напише.
Един човек на име Линус Торвалдс, за когото може би сте чували,
написал ядрото и го кръстил на себе си
Лайнукс -- Linux (line-ucks)
или Линукс както го произнасят някои хора.
Линукс е ядрото, което работи в GNU
Аз съм тук днес
само за да ви припомня, че GNU и Линукс са двата опорни стълба в общността на свободния софтуер,
хора, които вярват (и това е важната част),
че софтуера трябва да е свободен,
че на общността от потребители ще е гарантирано да го приспособява,
заимства, променя, подобрява, и да разпространява подобренията,
също както науката.
В общи линии това означава.
Както истинските учени споделят всичко, и както всички знания са открити и свободни,
така трябва да бъде и за една операционна система.
Така че ако сте поддръжник на GNU,
ако сте поддръжник на Линукс, на Фондацията за свободен софтуер,
вероятно се чудите „Какво мога да направя по въпроса?“
Очевидно първото нещо, което може да направите е да използвате операционна система GNU/Линукс на компютъра си.
Много по-лесно е отколкото може да си представите.
Посетете уеб страницата „gnu.org“ и потърсете за операционна система, която ще ви допадне.
Ако харесвате удобен графичен потребителски интерфейс,
вероятно ще ви допадне g-New-Sense, gNewSense
Ще я намерите на страницата gnu.org.
Ако пък сте сръчни
може да решите да програмирате.
Може да поискате да допринесете към общото знание,
което прави GNU и Линукс това, което са.
По който и да е начин,
надявам се, че ще се присъедините към мен,
в пожелаването на много щастлив 25-ти рожден ден на GNU.
Всъщност нека го направим сега...
Честит рожден ден, GNU!
Двадесет и пет години.
Операционната система на бъдещето.
Свобода!
Приятно шоколадова.
Най-вкусната операционна система на света...
при това цялата е свободна.
Субтитри: Ивайло Вълков